MÁTRIX

mesterséges intelligencia és

virtuális valóság

M.I. a korai sci-fi-ben

Mary Shelley: Frankenstein (1816)

gótikus horror

a tudós az élettelen anyagot életre kelti

a szörny alkotója ellen fordul

oka: elutasítják az emberek

M.I. a korai sci-fi-ben

Fritz Lang: Metropolis (1927)

a gépember egy nő alteregója

lázadást szít a munkások között

M.I. a korai sci-fi-ben

"Robot": a szláv "robota" = munka szóból

(Karel Capek cseh író használta először)

ezek a "robotok" egyedi

alkotások, kuriózumok

megjelenésük konfliktushoz,

tragédiához vezet

Isaac Asimov: A Robotika 3 törvénye

Isaac Asimov: A Robotika 3 törvénye

1. A robot nem tehet kárt emberben, vagy nem tűrheti tétlenül,

hogy emberi lényben kár essen

Isaac Asimov: A Robotika 3 törvénye

1. A robot nem tehet kárt emberben, vagy nem tűrheti tétlenül,

hogy emberi lényben kár essen

2. A robotnak engedelmeskednie kell az embernek, kivéve, ha

az az 1. törvény megsértéséhez vezetne

Isaac Asimov: A Robotika 3 törvénye

1. A robot nem tehet kárt emberben, vagy nem tűrheti tétlenül,

hogy emberi lényben kár essen

2. A robotnak engedelmeskednie kell az embernek, kivéve, ha

az az 1. törvény megsértéséhez vezetne

3. A robotnak saját épségére kell ügyelnie, kivéve, ha az

az 1. vagy a 2. törvénybe ütközik

I.Asimov: Én, a robot (1950)

krimi-szerű történetek a 3 törvény

kihasználásáról, vagy megsértéséről

Filmváltozat: 2004

(r: Alex Proyas)

- gyilkosság gyanúsítottja

egy robot

- a 3 törvény miatt ez

lehetetlen

- a nyomozó (Will Smith)

gyanakszik a robotokra

- kiderül, hogy a főbűnös

egy M.I.

- a robotok fellázadnak, de

sikerül őket leverni

Stanislaw Lem: Kiberiáda (1967)

robotokkal teli mesevilág

fantasztikus humor!

emberi módon viselkedő gépek

(robot-lovagok, robot-mérnökök,

robot-költő (Elektrubadúr),

robotkutya (Robodri), ...

Lehetnek-e a robotnak emberi érzései?

I. Asimov & R. Silverberg:

A kétszáz éves ember

(1999, r: Chris Colombus)

a robot emberré akar válni

ezért a halált is vállalja

(Pinokkió-vágy)

fő probléma:

mi teszi az embert

emberré?

S.Spielberg: A.I. (2001)

S.Spielberg: A.I. (2001)

- a robot-kisfiúba szeretetet programoznak

- miután fölöslegessé válik, kidobják

- kétségbeesésében "igazi kisfiúvá" akar válni

- túléli az emberiséget, a gépek uralta világba kerül

Ridley Scott:

Blade Runner (1982)

P.K.Dick regényéből

a robotok alig különböznek az emberektől (replikánsok)

rövid életük alatt kialakulnak az emberi érzések

4 szökött replikáns az alkotójuk keresésére indul

arra kérik, hosszabbítsa meg az életüket

nem lehetséges - megölik a tervezőt (Frankenstein-effektus)

Emberek és gépek háborúja

James Cameron: Terminator (1984)

brutális anti-utópia a mindent elpusztító gépszörnyekről

kezdet: a SkyNet program "öntudatra ébred"

az ember - M.I. konfliktus kiéleződése vezet a háborúhoz

A.C:Clarke: 2001 Űrodüsszeia

HAL 9000 szuperkomputer a Discovery űrhajón

M.I., hűvös, udvarias, racionális

önálló döntéseket hozhat

de: racionalitása nem emberi

(a "küldetés sikere" érdekében

megöli az űrhajósokat)

viszont: saját védelmében nagyon emberi

tulajdonságokat mutat

(pl. hazugság, halálfélelem)

William Gibson: Johnny Mnemonic

(film: 1995, r: Robert Longo)

- ötlet: az információt az emberi agyban

tárolják

- de: meg kell tudni szabadulni tőle...

Andy és Larry Wachowski: Mátrix (1999)

- Mátrix = M.I. által generált álomvilág

- az emberek fizikai teste a gépek energiaforrása

- kitörés lehetőségei:

1. a szabályok megszegése

2. a felismerés: "nincs kanál!"

(19. sz. német filozófia: "szubjektív idealizmus")

Matrix Reloaded

új elem: a renitens program, Smith ügynök

a Mátrix feletti uralomra tör

Matrix Revolutions

új ötlet:

az emberek

és gépek

összefogása

a program

ellen

A Mátrix motívumai más művekben:

- belépés a számítógépbe:

Tron (1982)

- termesztett emberek:

A. Huxley:

Szép új világ (1932)

A Mátrix motívumai más művekben:

- bedrótozott emberek álomvilága:

Pápay Kálmán: A leghosszabb éjszaka (1976)

- ember-gép háború: pl. Terminator

Valóság-e a M.I.?

ipari forradalom óta téma a "gondolkodó gép"

első próbák: pl. Kempelen Farkas sakkozógépe

20.sz. második felében a számítógépekkel együtt

megjelent a M.I. kifejlesztésének vágya

4-féle motiváció :

- robotika

- szakértői rendszerek

- pszichológia

- az "ész" megértése

Hasonlíthat-e a M.I. az emberhez?

Alan Turing (1950): Turing-próba

kérdésekkel kell eldönteni, ember v. gép a válaszoló

ez a motívum jelenik meg a Blade Runner-ben is

(a replikánsokat a pupillareflexek alapján azonosítják)

Hol áll a M.I. 2005-ben?

nem ott, ahol 50 éve elképzelték!

sakkprogramok (Deep Blue) legyőzik az embert

robotok ipari termelésben dolgoznak

számítógépes játékok tele vannak M.I.-val

űrtechnika, haditechnika épít rájuk

távlatok: ki tudja... ? :)

- a hardverek jelenlegi fejlődési üteme sokáig nem tartható

(Moore-törvény természetes korlátjai miatt)

- a szoftverek fejlettsége messze elmarad a hardvertől

Jozsef Vinko

2004-05-02T19:27:48